![](/sites/default/files/styles/straipsnis_1x_640x422/public/2021-03/screenshot13_3.jpg?h=9e07f186&itok=tngiizrE)
Šešėlinis susisiekimo ministras A. Vaitkus siūlo pokyčius, kurie gerins ekologinę situaciją
(1)Klaipėda galės svarstyti alternatyvaus geležinkelio kelio, saugant uostamiesčio gyventojus nuo taršos ir mišką nuo kirtimo, galimybę.LVŽS šešėlinė Vyriausybė pritarė šešėlinio susisiekimo ministro Arvydo Vaitkaus pateiktam Lietuvos Respublikos Seimo nutarimo projektui, kuriuo teikiami Lietuvos Respublikos Seimo 2013 m. birželio 18 d. nutarimo Nr. XII-381 „Dėl Rytų– Vakarų transporto koridoriaus Lietuvos dalies projekto (Klaipėdos valstybinio jūrų uosto, kelių, geležinkelių infrastruktūros komplekso) pripažinimo ypatingos valstybinės svarbos projektu“ pakeitimai. Jei šiam projektui pritars Seimas,
Klaipėda galės svarstyti alternatyvaus geležinkelio kelio, saugant uostamiesčio gyventojus nuo taršos ir mišką nuo kirtimo, galimybę.
„Šiuo metu iš visų Klaipėdos uoste perkraunamų 46 mln. tonų per metus, 26 mln. tonų krovinių yra atvežami geležinkeliais, iš kurių 10 mln. tonų kraunami šiaurinėje uosto dalyje, 16 mln. tonų – pietinėje.
Todėl beveik 2/3 krovinių į pietinę uosto dalį geležinkelio transportu gabenami iš šiaurės per Klaipėdos centrinę geležinkelio stotį ir Klaipėdos miestą bei atvirkščiai.
Tiek uosto bendrajame plane, tiek galiojančiame miesto bendrajame plane, tiek rengiamame jo keitime artimiausioje perspektyvoje suplanuota žymi uosto plėtra pietinėje miesto dalyje, tam rezervuotos teritorijos, todėl strategiškai ir ekologiškai svarbi yra krovinių gabenimo išvystymo galimybė iš pietų per egzistuojančią geležinkelio liniją Radviliškis – Pagėgiai – Rimkai – Draugystė.
Šiuo metu į uostą kroviniai geležinkelio linijomis gabenami vienintele linija iš šiaurinės uosto pusės, dalis geležinkelio kelių šia kryptimi yra vienkeliai. Mūsų siūlymas numato galimybę plačiau nagrinėti transeuropinio IX B transporto koridoriaus Klaipėdos geležinkelio mazgo vystymo alternatyvas ir sudaro prielaidas parengti teritorijų planavimo dokumentą, kuriame būtų ne tik numatytos teritorijos Klaipėdos centrinės geležinkelio stoties iškėlimui už miesto ribų, neliečiant Girulių miško, bet ir realiai numatyti sprendiniai, mažinantys tranzitinį geležinkelio transporto judėjimą per Klaipėdos miestą – diferencijuojant krovinius į uostą, nukreipiant juos aplinkkeliais“, – sako Arvydas Vaitkus.
Pasak jo, klaipėdiečiams tai ypač svarbus sprendimas. Į Klaipėdos centrinę stotį įvažiuotų tik keleiviniai traukiniai, tai yra taip, kaip yra visoje civilizuotoje Europoje.
Būtų ženkliai sumažintas traukinių eismas pro Girulių gyvenvietę, būtų išsaugotas Girulių miškas, pravažiuojančių krovininių traukinių keliamo triukšmo neliktų Vitės kvartale, Parko rajone, Centrinėje stotyje, visiškai atlaisvėtų Tilžės gatvės ir Rimkų autokelių sankirtos su geležinkelio bėgiais, nuo ko ypač ilgą laiko tarpą kenčia Rimkų gyventojai.
Trumpiau tariant – krovininiai sąstatai nebevažiuotų tranzitu per visą miestą. Tai būtų vienas pozityviausių sprendinių klaipėdiečiams per nepriklausomybės atgavimo periodą.
Šiuo sprendimu būtų atsižvelgta į visuomenės nuomonę. Remiantis Klaipėdos miesto gyventojų apklausos rezultatais, Klaipėdos miesto Tarybos frakcijų vadovai vieningai pritarė pozicijai – prašyti Valstybės atsakingų institucijų atsižvelgti į 15 000 gyventojų išsakytą poziciją, kad geležinkelių plėtra nebūtų planuojama Klaipėdos Girulių miške.
Rašyti komentarą