![](/sites/default/files/styles/straipsnis_1x_640x422/public/2023-01/genai-jaunyste.jpg?h=b00ff1f6&itok=OJzwhUlk)
Mokslininkai atrado senėjimą stabdantį geną, kuris širdies amžių atsuka 10 metų atgal
Šis senėjimą stabdantis genas buvo aptiktas žmonių, gyvenančių mėlynojoje planetos zonoje, grupėje.
Mėlynosios zonos - tai pasaulio regionai, kuriuose, kaip spėjama, žmonės gyvena ilgiau nei vidutiniškai.
Tai Okinava (Japonija), Sardinija (Italija), Nikoja (Kosta Rika), Ikarija (Graikija) ir Loma Linda (Kalifornija) (JAV).
Šiose zonose gyvenantys asmenys dažnai gyvena iki 100 ir daugiau metų ir išlieka geros sveikatos.
Jie taip pat mažiau linkę į širdies ir kraujagyslių komplikacijas.
Šiame tyrime mokslininkai įrodė, kad vienas iš šių sveikų mutavusių genų pasirodė esąs dažnas šimtamečiams ir gali apsaugoti ląsteles, surinktas iš pacientų, sergančių širdies nepakankamumu, kuriems reikalinga širdies transplantacija, rašoma pranešime spaudai.
Bristolio komanda, vadovaujama profesoriaus Paolo Madeddu (Paolo Madeddu), nustatė, kad vienkartinis mutavusio senėjimą stabdančio geno įvedimas sustabdė vidutinio amžiaus pelių širdies funkcijos nykimą.
O suleidus šį geną pagyvenusioms pelėms, širdies biologinio laikrodžio amžius buvo atsuktas atgal daugiau nei dešimčia metų.
Trejus metus trukęs tyrimas taip pat buvo atliktas Italijoje su žmogaus širdies ląstelėmis mėgintuvėlyje.
Profesoriaus Annibale Puca vadovaujamos Milano "MultiMedica" grupės mokslininkai šį geną suleido senyvo amžiaus pacientų, turinčių rimtų širdies problemų, įskaitant transplantaciją, širdies ląstelėms ir palygino jų funkciją su sveikų žmonių širdies ląstelėmis.
"Nustatyta, kad pagyvenusių pacientų ląstelės, ypač tos, kurios palaiko naujų kraujagyslių statybą, vadinamos "pericitais", buvo mažiau veiklios ir labiau pasenusios.
Į mėgintuvėlį pridėję ilgaamžiškumo geno ir (arba) baltymo, pastebėjome širdies atjaunėjimo procesą: pagyvenusių pacientų, sergančių širdies nepakankamumu, širdies ląstelės vėl pradėjo tinkamai funkcionuoti ir pasirodė esančios efektyvesnės statant naujas kraujagysles", - pranešime teigė Monica Cattaneo,
"MultiMedica" grupės Milane (Italija) mokslininkė ir pirmoji darbo autorė.
Šaltinis: interestingengineering.com
Rašyti komentarą