![](/sites/default/files/styles/straipsnis_1x_640x422/public/2022-10/koncertas-diskusija_aa_12velk_giliaua._prokadras.lt_nuotrauka3.jpg?h=c9f93661&itok=JHn1VbUp)
Operos diena Klaipėdoje: pažvelgė giliau bei prisijungė prie palaikymo Ukrainai
Postūmį šiųmečiam teatro organizuotam renginiui davė asociacijos Opera Europa, kuriai priklauso ir KVMT, pasiūlyta tema Išpakuokime operą (Unboxing Opera). Šiandien internete apstu vaizdo įrašų, kuriuose prieš kameras džiaugsmingai išpakuojami įvairūs daiktai. Šį procesą dažnai lydi susijaudinimas ir džiaugsmas, pakuotės viduje atradus kažką geidžiamo ir naujo. Nors opera toli gražu nėra produktas, kurį galima išsitraukti iš dėžės ir vikriai sunarstyti, kad imtų veikti, vis dėlto galime mėginti ją išpakuoti pasigilinti į tikrąjį jos turinį, pasiaiškinti, iš kokių sudedamųjų dalių ji susideda ir kaip tos dalys funkcionuoja sąveikaudamos tarpusavyje.
Atsiliepdamas į pasiūlytą temą, teatras pakvietė į diskusiją-koncertą Žvelk giliau!, kurioje aptarė tris svarbiausias operos dalis muzikos kūrinį, libretą ir operos sceninį įgyvendinimą. Diskusijoje dalyvavo ir šiuos tris kertinius operos žanro objektus atstovavo kompozitorius, KVMT vyriausiasis chormeisteris Vladimiras Konstantinovas, filosofas ir rašytojas Arvydas Juozaitis, KVMT vyriausiasis dirigentas Tomas Ambrozaitis. Diskusiją moderavo muzikologė Dr. Danutė Petrauskaitė.
Diskusijos metu pirmą kartą trumpai pristatytas ir artėjantis ypatingas teatro projektas: 2023 m. minėsime Klaipėdos krašto prijungimo prie Lietuvos 100-metį. Vienas iš Klaipėdos valstybinio muzikinio teatro projektų, skirtų šiai progai paminėti yra istorijų operos Klaipėda pasaulinė premjera.
Šiemet, pirmais šio projekto įgyvendinimo metais, kuriamas istorijų operos Klaipėda libretas, muzikinė medžiaga bei režisūrinė koncepcija. Libreto autorius - klaipėdietis filosofas Arvydas Juozaitis. Atliepiant Klaipėdos krašto istoriškumą ir jo nevienalytę politinę priklausomybę, muzikinę medžiagą rašo klaipėdiečiai kompozitoriai: Alvydas Remesa, Loreta Narvilaitė, Vladimiras Konstantinovas ir Kristijonas Lučinskas. Taip kiekviena istorijų operos dalis, sudarytos iš prologo, epilogo ir trijų dalių, turės savitą muzikinę kalbą, plėtos skirtingą, šiam kraštui būdingą tematiką ir bus atliekama skirtingos atlikėjų sudėties.
Diskusiją Žvelk giliau! lydėjo Klaipėdos valstybinio muzikinio teatro solistų koncertinė programa. Ištraukas iš gerai ir mažiau žinomų operų atliko Beata Ignatavičiūtė, Rita Petrauskaitė, Aurimas Raulinavičius, Mindaugas Rojus ir Vilius Trakys. Solistams akompanavo koncertmeisterė Loreta Piaseckienė.
Spalio 25 dienos Pasaulinės operos dienos programa tapo dar viena svarbia proga palaikyti ir atkreipti dėmesį į šiuo metu karą išgyvenančios Ukrainos operą. OperaVision kanalu buvo transliuojama šešių operos teatrų iš skirtingų pasaulio šalių atliekama ukrainiečių kompozitoriaus B. Liatošinskio operos Auksinė karūna transliacija. Dalyvavo Suomijos nacionalinė opera ir baletas, Teatro dell'Opera di Roma, Karališkasis muzikos koledžas, Lenkijos nacionalinė opera, San Francisko opera ir Lvovo nacionalinė opera. Palaikydamas šią idėją ir jungdamasis prie kolegų, operos profesionalų iš Ukrainos palaikymo, Klaipėdos valstybinis muzikinis teatras į diskusijos-koncerto programą įtraukė Miroslavos arijozo iš kompozitoriaus B. Liatošinskio operos Auksinė karūna, kurį atliko solistė Rita Petrauskaitė.
Rašyti komentarą